PRIJEDLOG planA i programA rada i razvoJa zavoda za hitnu medicinu koprivničko-križevačke županije za 2024. godinu

KLASA: 110-02/23-01/03
URBROJ: 2137-89-23-01

U Koprivnici, prosinac 2023. godine

SADRŽAJ:

1.	UVOD ……………………………………………………………………………………………………………………………...	3
2.	DJELOKRUG ZAVODA ZA HITNU MEDICINU KOPRIVNIČKO – KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE ………..	4
3.	MISIJA I VIZIJA ZAVODA ZA HITNU MEDICINU KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE…….….7
4.	PRIHODI ZAVODA ZA HITNU MEDICINU KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE…………….……9
5.	PROJEKTI ZAVODA ZA HITNU MEDICINU KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE U RAZDOBLJU OD 01.01.2024. – 31.12.2024. GODINE ………………………………………………………………………………………………	11
6.	EDUKACIJE DJELATNIKA HITNE MEDICINSKE SLUŽBE I SANITETSKOG PRIJEVOZA TE EDUKACIJA STANOVNIŠTVA …………………………………………………………………………………………………………………………….12

1.	UVOD

	Zavod za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije, Trg dr. Tomislava Bardeka 10; Koprivnica (u daljnjem tekstu: Zavod), osnovan je kao nova zdravstvena ustanova Odlukom o osnivanju na sjednici Županijske skupštine održane dana 7. prosinca 2010. godine pod brojem Klasa: 510-10/10-01/2, URBROJ: 2137/1-07/1-10-1. Suglasnost na Odluku o osnivanju ustanove Zavoda za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije dobiveno je od strane Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi Republike Hrvatske rješenjem od 28.08.2012. godine pod brojem KLASA: UP/I-510-03/12-01/54, URBROJ: 534-07-1-1-2/3-12-4. Slijedom dobivene suglasnosti Ministarstva, Zavod je upisan u sudski registar Trgovačkog suda u Varaždinu, broj Tt-11/1422-2, te upisan u Državni zavod za statistiku. 
Na sjednici Županijske skupštine održane dana 10.11.2011. godine imenovano je Upravno vijeće Zavoda (5 članova), te odlukom Upravnog vijeća Zavoda od 29.12.2011. godine donesen je Statut Zavoda, a na isti je dana suglasnost Županijske skupštine na sjednici održanoj dana 20.12.2011. godine. Statut je stupio na snagu dana 09.01.2013. godine, te je isti u zakonskom roku dostavljen u sudski registar. 
Unatrag nekoliko godina u Republici Hrvatskoj postojali su različiti oblici hitne medicinske službe, gdje su  do reforme izvanbolničke hitne medicinske službe istu obavljale četiri ustanove za hitnu medicinsku pomoć i jedinice Hitne medicinske pomoći u domovima zdravlja. Iznimno se na udaljenim i slabo naseljenim područjima ova djelatnost provodila u okviru djelatnosti obiteljskih liječnika u domovima zdravlja kroz dežurstva i pripravnosti. 
Postojala je neujednačenost u pružanju hitne medicinske skrbi. O neujednačenosti govore podaci da su dobro organizirane ustanove za hitnu medicinsku pomoć, u četiri velika grada – Zagrebu, Osijeku, Rijeci i Splitu, pokrivale svega 17 % površine Hrvatske, na kojima živi 40 % stanovnika, dok su 82 jedinice hitne medicinske pomoći u domovima zdravlja pružale tu uslugu na 83 % teritorija i za 60 % stanovnika. 
Takva organizacija HMS-a donosila je neusklađenost postupaka te načina i opsega pružanja hitne medicinske pomoći. Medicinska oprema nabavljala se neujednačeno i neracionalno. Nije postojala sustavna edukacija djelatnika. Takvo nezadovoljavajuće stanje otežavalo je razvoj i unaprjeđenje sustava, pa 2009. godine započinje projekt reorganizacije sustava Hitne medicinske službe. 
Projekt unapređenja hitne medicinske službe i investicijskog planiranja u zdravstvu dio je reforme zdravstvenog sustava Republike Hrvatske, koji je pokrenula Vlada RH uz pomoć zajma Svjetske banke. Ukupna vrijednost projekta iznosi 90 milijuna eura, a zajam Svjetske banke iznosi 18,1 milijun eura. Vlada RH obavezala se ugovorom sa Svjetskom bankom osigurati 72 milijuna eura (iz državnog proračuna kroz tri godine te kroz strukturne fondove EU-a). Reformu provodi Ministarstvo zdravstva i Hrvatski zavod za hitnu medicinu, kao krovna stručna ustanova. Reforma izvanbolničke hitne medicinske službe podrazumijeva osnivanje Županijskih zavoda za hitnu medicinu, osnivanje Medicinskih prijavno-dojavnih jedinica, uključivanje telemedicine u djelatnost hitne medicine, uvođenje helikopterske medicinske službe, uvođenje specijalizacije hitne medicine za doktore medicine, uvođenje specijalističkog usavršavanja za medicinske sestre/tehničare, standardizaciju medicinske opreme i vozila te izradu smjernica, protokola i algoritama postupaka zbrinjavanja. Uvodi se mreža hitne medicine prema kojoj se prvi put propisuje broj, sastav i vrsta timova hitne medicine koji će djelovati na pojedinim područjima. Mreža pokriva cijelu Hrvatsku, tako da u radijusu od 25 kilometara postoji najmanje jedan hitni medicinski tim. Mreža timova predviđa određen broj Timova 1 (liječnik, medicinska sestra i vozač), Timova 2 (medicinska sestra i vozač) i Timove u prijavno-dojavnoj jedinici (medicinska sestra i liječnik). 
Cilj reforme je da vozila hitne pomoći, u urbanim sredinama, dođu na mjesto događaja unutar 10, a u ruralnim sredinama unutar 20 minuta u najmanje 80% slučajeva. Od dojave do dolaska bolesnika u Hitni bolnički prijam ne smije proći više od jednog sata, zlatni sat koji predstavlja svjetski standard.
Kako je na području Koprivničko-križevačke županije do pokretanja reforme, hitna medicinska služba bila unutar Doma zdravlja te je nazadovala u mnogobrojnim segmentima, kao što je navedeno u prethodnom tekstu, a što se je očitovalo na manjkavosti u pružanju kvalitetne i pravovremene skrbi prema hitnome pacijentu, 2013. godine dolazi do razdvajanja hitne medicinske službe od Doma zdravlja te se osniva samostalna i pravna ustanova za obavljanje izvanbolničke hitne medicinske službe te se u zadnjih sedam godina hitna služba dovodi do najmodernijih europskih postupaka liječenja pacijenata, potpomognuta sa isto takvom opremom i vozilima, konstantno prateći europske trendove te smjernice Ministarstva zdravstva i Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu.
Zavod za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije operativna je zdravstvena ustanova u djelatnosti izvanbolničke hitne medicine koja osigurava pružanje izvanbolničke hitne medicinske skrbi na području Koprivničko-križevačke županije, a sa djelovanjem kao pravna i samostalna ustanova započinje 01. siječnja 2013. godine. To podrazumijeva provođenje mjera hitnog zdravstvenog zbrinjavanja naglo oboljele ili ozlijeđene osobe na mjestu događaja, osiguranje adekvatnog hitnog prijevoza takve osobe u odgovarajuću zdravstvenu ustanovu te njeno zdravstveno zbrinjavanje za vrijeme prijevoza.
2.	DJELOKRUG ZAVODA ZA HITNU MEDICINU KOPRIVNIČKO – KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE

Poslovne aktivnosti Zavoda za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije ogledaju se prvenstveno u dobrom organiziranju djelatnosti izvanbolničke hitne medicinske službe i sanitetskog prijevoza kroz koordinaciju sa Koprivničko-križevačkom županijom; osnivačem ustanove, Hrvatskim zavodom za hitnu medicinu, krovnom stručnom zdravstvenom ustanovom koja nadzire rad županijskih zavoda za hitnu medicinu, Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje, kao ugovornim subjektom i partnerom u ostvarivanju prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja te resornim Ministarstvom zdravstva.

Sukladno odredbama Zakona o zdravstvenoj zaštiti („Narodne novine“ broj 100/18, 125/19, 147/20, 119/22, 156/22, 33/23 – dalje u tekstu: Zakon o zdravstvenoj zaštiti) i odredbama Statuta Zavoda (KLASA: 011-02/23-01/03, URBROJ: 2137-89-23-01, od 17. kolovoza 2023. godine – dalje u tekstu; Statut), Zavod obavlja sljedeće djelatnosti:

•	provodi mjere hitne medicine na području Županije, a za osiguranje pravodobne i dostupne hitne medicine, sukladno općem aktu Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu, provodi mjere hitne medicine na području jedinica područne (regionalne) samouprave odnosno Grada Zagreba s kojima teritorijalno graniči odnosno na području cijele Republike Hrvatske
•	vodi propisanu dokumentaciju i izvješća te ih s podacima o svom radu i poslovanju dostavlja Hrvatskom zavodu za hitnu medicinu
•	osigurava suradnju u pružanju hitne medicine sa susjednim jedinicama područne (regionalne)  samouprave odnosno Gradom Zagrebom
•	osigurava provođenje standarda operativnih postupaka, protokola rada i algoritama postupanja u djelatnosti hitne medicine
•	organizira i osigurava popunjavanje mreže timova hitne medicine na području Koprivničko - križevačke županije,
•	osigurava provedbu utvrđenih standarda opreme, vozila te vizualnog identiteta vozila i zdravstvenih radnika donesenih od strane Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu,
•	provodi standarde hitne medicine za hitni medicinski prijevoz cestom, a standarde za hitni medicinski prijevoz zrakom i vodom provodi u suradnji s Hrvatskim zavodom za hitnu medicinu,
•	popunjava i organizira timove za medicinski prijevoz cestom, zrakom i vodom
•	sudjeluje u planiranju i provedbi obrazovanja zdravstvenih radnika, 
•	provodi stručna i znanstvena istraživanja iz područja hitne medicine u suradnji s Hrvatskim zavodom za hitnu medicinu,
•	provodi edukaciju iz prve pomoći,
•	prikuplja podatke i vodi registre iz područja hitne medicine za Koprivničko-križevačku županiju te ih prosljeđuje Hrvatskom zavodu za hitnu medicinu,
•	obavlja djelatnost sanitetskog prijevoza,
•	planira, organizira i sudjeluje u obrazovanju stanovništva iz područja hitne medicine na području Koprivničko-križevačke županije,
•	surađuje s drugim zdravstvenim ustanovama i zdravstvenim radnicima u provedbi liječenja i dijagnostike bolesti,
•	planira i sudjeluje u izradi i provedbi pojedinih projekata zdravstvene zaštite u koordinaciji s Hrvatskim zavodom za hitnu medicinu,
•	osigurava hitnu medicinsku skrb na javnim priredbama i drugim oblicima okupljanja, 
•	surađuje u izvanrednim prilikama sa svim žurnim službama i službama za spašavanje na području Koprivničko-križevačke županije,
•	surađuje s Ministarstvom unutarnjih poslova i Ministarstvom obrane u obavljanju djelatnosti hitne medicine,
•	vodi evidenciju opreme koju koristi u okviru obavljanja djelatnosti 
•	obavlja i druge poslove iz područja hitne medicine za potrebe Koprivničko-križevačke županije i na zahtjev Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu

Prostorni uvjeti propisani su Pravilnikom o minimalnim tehničkim uvjetima u pogledu prostora, radnika i medicinsko – tehničke opreme za obavljanje djelatnosti hitne medicine („Narodne novine“ broj 71/2016), a sukladno Odluci o mreži hitne medicine i sanitetskog prijevoza („Narodne novine“ broj 134/23 – dalje u tekstu; Mreža hitne medicine i sanitetskog prijevoza) djelatnost hitne medicine Zavoda obavlja se na 3 punkta:

•	punkt u Koprivnici (sjedište Zavoda) sa 5 timova T1 hitne medicine, 5 timova T2 te 5 timova PDJ - a,
•	punkt u Križevcima – ispostava Zavoda sa 5 timova T1 i 5 timova T2, 
•	punkt u Đurđevcu – ispostava Zavoda sa 5 timova T1 hitne medicine i 5 timova T2.

Djelatnost hitne medicine čini 15 liječnika, 45 medicinskih sestara/tehničara te 15 vozača hitne medicinske službe koji djeluju sukladno Mreži hitne medicine i sanitetskog prijevoza u središnjici u Koprivnici te u ispostavama u Križevcima i Đurđevcu, odnosno postojeći TIM-ovi pokrivaju područje Koprivničko-križevačke županije površine 1.748 km2, organizacijski podijeljeno na 3 grada i 22 općine sa 101.221 stanovnika.

Fotografija br. 1.: Organizacija TIM-ova hitne medicinske službe na području Koprivničko-križevačke županije

Fotografija br. 2.: Organizacija TIM-ova sanitetskog prijevoza na području Koprivničko-križevačke županije

Prostorni uvjeti za djelatnost sanitetskog prijevoza propisani su Pravilnikom o uvjetima, organizaciji i načinu obavljanja djelatnosti sanitetskog prijevoza (NN 63/2019) te djelatnost sanitetskog prijevoza obavlja tim koji čine:
•	2 medicinske sestre/medicinski tehničari i 
•	2 vozača (2 sanitetska vozila).
Sveukupno na području Koprivničko-križevačke županije djeluje 10 timova sanitetskog prijevoza u dvije ispostave u Križevcima i Đurđevcu te u središnjici u Koprivnici koji obavlja tzv. „hladni“ (nehitni) planirani prijevoz pacijenata sanitetskim vozilima, prijevoz osoba na  hemodijalizu u 2-3 smjene dnevno, prijevoz u bolničke zdravstvene ustanove ili na kućnu njegu te premještaji pacijenata između zdravstvenih ustanova.
Djelatnost sanitetskog prijevoza na području Koprivničko-križevačke županije obavlja 42 djelatnika;  20 vozača sanitetskog prijevoza, 22 medicinske sestre od kojih su dvije djelatnice prijavno-dojavne jedinice sanitetskog prijevoza ustrojene sukladno Pravilniku o organizaciji i načinu obavljanja djelatnosti sanitetskog prijevoza.
Na dan 28. prosinca 2023. godine u Zavodu je zaposleno ukupno 148 djelatnika.
Tablica br. 1: Struktura zaposlenih u Zavodu za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije
NEZDRAVSTVENI DJELATNICI	MEDICINSKE SESTRE/MEDICINSKI TEHNIČARI	PRVOSTUPNICI SESTRINSTVA	VOZAČI	DOKTORI MEDICINE	
6	56	36	35	15	

Za uspješno funkcioniranje Zavoda za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije nužno je osigurati potrebnu pravnu i financijsku podlogu kao i organizirati rad svih službi Zavoda. 
Nužno je brinuti se o urednom financijskom poslovanju, izradi financijskih planova i izvješća, ali i o izradi analiza aktivnosti koje su u nadležnosti Zavoda. 
3.	MISIJA I VIZIJA ZAVODA ZA HITNU MEDICINU KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE
Misija Zavoda za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije jest pružanje izvanbolničke hitne medicinske pomoći što brže i kvalitetnije te što sigurniji prijevoz pacijenata uz odgovarajuću zdravstvenu skrb do odgovarajuće zdravstvene ustanove.
Vizija Zavoda za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije jest postizanje vrhunske hitne medicinske skrbi što će se postići učestalim treninzima djelatnika, njihovom motiviranju za konstantni rad na vještinama, analiziranju izvršenih intervencija od strane članova Stručnog vijeća te konstantnim ulaganjem u nabavu suvremene medicinske opreme te vozila za obavljanje hitne medicinske službe i sanitetskog prijevoza.
Konstantnim radom te trudom djelatnika Zavod se približio ljestvici kvalitete koju želi postići u pružanju zdravstvene skrbi pacijentima u pogledu pružanja hitne medicinske pomoći, unapređivanju u nabavi suvremene medicinske opreme približava se europskim vrijednostima, dok kod ocjene pružanja zdravstvene usluge primjenjuju se svi čimbenici propisani za to područje.
U pogledu podizanja kvalitete zdravstvene skrbi na području hitne medicinske službe u narednoj 2024. godini educirat će se djelatnici po zakonskim odredbama isteka potvrdnica tečaja izvanbolničke hitne medicinske službe te će se educirati preostali broj djelatnika u sanitetskom prijevozu sukladno Pravilniku o organizaciji i načinu obavljanja djelatnosti sanitetskog prijevoza („Narodne novine“ broj 72/19). Sukladno odredbama Pravilnika  o specijalističkom usavršavanju prvostupnika sestrinstva u djelatnosti hitne medicine („Narodne novine“ broj 109/19 i 139/22) u 2023. godini sedmero prvostupnika sestrinstva započelo je specijalističko usavršavanje medicinskih sestara i tehničara u djelatnosti hitne medicine, za potrebe T2 timova. Za vrijeme trajanja specijalističkih usavršavanja, Zavod je sklopio nove ugovore o rade, radi popunjavanja timova hitne medicine i sanitetskog prijevoza. Predviđeno trajanje navedenih specijalizacija je do lipnja 2024. godine, a financiraju se sredstvima Mehanizma za oporavak i otpornost dodijeljenih Ministarstvu zdravstva za provedbu Nacionalnog plana oporavka i otpornosti 2021. – 2026. (KLASA: 131-01/22-01/200, URBROJ: 534-03/22-01, od 3. svibnja 2022. godine – dalje u tekstu: Nacionalni plan oporavka i otpornosti). 
Također u okviru Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, a sukladno Odluci Ministarstva zdravstva (KLASA: 131-01/22-01/201, URBROJ: 534-03/22-01, od 3. svibnja 2022. godine) krajem prosinca 2023. godine sa specijalističkim usavršavanjem u djelatnosti hitne medicine započela je jedna liječnica, te je predviđeno trajanje specijalizacije 60 mjeseci. 
Navedenim specijalističkim usavršavanjem djelatnika Zavoda postići će se još bolja kvaliteta pružanja zdravstvene zaštite pacijentima Koprivničko-križevačke županije, ali i šire.
Tijekom 2024. godine redovito će se nabavljati vozila hitne medicine i sanitetskog prijevoza, kao i medicinska oprema i uređaji.
Oprema za zbrinjavanje pacijenata u izvanbolničkoj hitnoj medicini na osnovu svojih karakteristika ili nepovoljne ergonomije posebno predstavlja rizik za zdravlje i sigurnost. Stoga će se prilikom nabave opreme posebno voditi računa o rasterećenju djelatnika hitne medicine i sanitetskog prijevoza radi što lakšeg i sigurnijeg prijenosa pacijenata u/iz vozila, te radi očuvanja zdravlja djelatnika, a samim time i smanjenja troškova s osnove privremene nesposobnosti za rad i ozljede na radu.

Prikaz 1.: Dijagram slijeda povećanja kvalitete zbrinjavanja pacijenata

U dijelu podizanja kvalitete zdravstvene zaštite stanovništva, edukacijom građana i djece u osnovnim i srednjim školama i tijekom 2024. godine će se osvještavati stanovništvo o važnosti osnovnih mjera reanimacije, odnosno da se pravodobnom reakcijom građana i masažom srca preživljavanje značajno povećava brzom intervencijom. Nažalost, nijedna hitna medicinska služba (HMS) u svijetu ne može u svim slučajevima unutar tri minute doći do osobe koja je doživjela iznenadni srčani zastoj stoga je iznimno važno građane upoznati s osnovnim mjerama održavanja života uz upotrebu AVD uređaja kako bi mogli prepoznati ovo hitno stanje i pravodobno pružiti pomoć. AVD uređaj jednostavan je za rukovanje, sam procjenjuje srčani ritam te na hrvatskom jeziku daje upute za daljnje postupanje. Ciljna skupina za edukaciju biti će djeca u osnovnim školama, kao najmlađa populacija koja najbolje usvaja znanja i vidike o važnosti laičke reanimacije.
Lokacije AVD uređaja na području Koprivničko-križevačke županije:
1. MUP Policijska uprava Koprivničko-križevačka, Trg Eugena Kumičića 18, Koprivnica,
2. Bazeni Cerine, Miroslava Krleže 81, Koprivnica,
3. Željeznički kolodvor- Prometni ured, Kolodvorska 10, Koprivnica,
4. OŠ Ljudevita Modeca- Sportska dvorana, F. Račkog 3, Križevci,
5. Koprivničko-križevačka županija, Ulica Antuna Nemčića 5, 48 000 Koprivnica,
6. Dom za starije i nemoćne osobe Koprivnica, Trg Eugena Kumičića 17, 48 000 Koprivnica,
7. Javna vatrogasna postrojba Đurđevac, Ul. Grada Vukovara 63, Đurđevac.
8. Zgrada društvenog doma u prizemlju u hodniku, Trg kralja Tomislava 11, Molve
4. PRIHODI ZAVODA ZA HITNU MEDICINU KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE
Zavod za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije je proračunski korisnik jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave te svoja financijska izvješća sastavlja sukladno propisima proračunskog računovodstva.
Za sve obveze preuzete u pravnom prometu Zavod za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije odgovara svim svojim sredstvima – potpuna odgovornost. Koprivničko-križevačka županija, kao osnivač ustanove, solidarno i neograničeno odgovara za obveze Zavoda za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije.
Najvažniji prihod ustanove je glavarina, ugovorena sredstva sa HZZO-om, koja se mjesečno doznačuju temeljem Ugovora o provođenju djelatnosti hitne medicine i djelatnosti sanitetskog prijevoza kojeg Zavod za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije ima sklopljenog sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje.
Drugi važni prihodi su prihodi iz decentraliziranih sredstava Koprivničko-križevačke županije, koji se strogo namjenski koriste za: investicijsko ulaganje u prostor, medicinsku i nemedicinsku opremu i prijevozna sredstva, investicijsko i tekuće održavanje prostora, medicinske i nemedicinske opreme i prijevoznih sredstava te informatizaciju djelatnosti.
Plaće zaposlenih u Zavodu za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije osiguravaju se iz sredstava Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, temeljem Ugovora o provođenju djelatnosti hitne medicine i djelatnosti sanitetskog prijevoza, kojeg ustanova ima zaključenog sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje, kroz sistem tzv. glavarine te iz sredstava Koprivničko-križevačke županije za pripravnost liječnika.
Bitna odrednica kod određivanja plaća, ali i drugih materijalnih prava zaposlenika sadržana je u propisima koji se donose isključivo na državnoj razini, što se posebno odnosi na Uredbu o nazivima radnih mjesta i koeficijentima za složenost poslova u javnim službama, Kolektivni ugovor za djelatnost zdravstva i zdravstvenog osiguranja i Temeljni kolektivni ugovor za službenike i namještenike u javnim službama.
Koprivničko-križevačka županija, kao osnivač Zavoda za hitnu medicinu osigurava sredstva za investicijsko ulaganje i investicijsko i tekuće održavanje prostora, medicinske i nemedicinske opreme, prijevoznih sredstava te informatizaciju zdravstvene djelatnosti ustanove.
Imovinu Zavoda za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije čini financijska i nefinancijska imovina stečena radom i poslovanjem ustanove ili pribavljena iz drugih izvora.

Prikaz 2.: Financijska izvori Zavoda za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije

Sredstva za rad i poslovanje Zavod stječe:
•	ugovaranjem i naplatom naknada za pružene zdravstvene usluge osiguranicima Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje,
•	naplatom naknada za zdravstvene usluge pružene građanima koji nisu zdravstveno osigurani,
•	ugovaranjem i naplatom naknade za usluge pružene drugim zdravstvenim ustanovama, ostalim ustanovama, tvrtkama i drugim pravnim osobama,
•	naplatom naknade za pružene usluge dežurstva na priredbama, sportskim manifestacijama i drugim masovnim okupljanjima i javnim skupovima,
•	darovima od fizičkih i pravnih osoba,
•	sudjelovanjem korisnika zdravstvene zaštite u pokriću dijela ili ukupnih troškova zdravstvene zaštite,
•	iz sredstava proračuna Republike Hrvatske, regionalne i lokalne samouprave,
•	iz ostalih izvanrednih izvora sukladno knjigovodstvenim propisima,
•	iz drugih izvora.
5.	PROJEKTI ZAVODA ZA HITNU MEDICINU KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE U RAZDOBLJU OD 01.01.2024. – 31.12.2024. GODINE

U 2024. godini Zavod za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije (u daljnjem tekstu Zavod) realizirat će projekte za razvoj medicinskog dijela sukladno donesenome Financijskome planu Zavoda za 2024. godinu sa projekcijama za 2025. i 2026. godinu i Planu nabave Zavoda za 2024. godinu.

Prihodi i primici planirani za 2024. godinu iznose 5.907.946,00 eura, od čega planirani prihodi poslovanja iznose 5.906.946,00 eura, a prihodi od prodaje nefinancijske imovine 1.000,00 eura. S obzirom na financijski plan za 2023. godinu gdje su ukupno planirani prihodi iznosili 4.130.779,00 eura, prihodi su povećani za 43%.
Planirani prihodi poslovanja u 2024. godini najvećim dijelom odnose se na prihode od HZZO-a u iznosu od 4.403.714,00 eura koji će se najvećim dijelom tijekom 2024. godine utrošiti na plaće radnika za obavljanje redovne djelatnosti timova hitne medicine i sanitetskog prijevoza. 
Prihodi od strane Osnivača planirani su u iznosu od 836.604,00 €. Navedeno se odnosi na planiranje financiranja rada TIM-a 2 u Križevcima, TIM-a 2 u Đurđevcu te pripravnost i edukaciju liječnika, međutim stupanjem na snagu Mreže hitne medicine i sanitetskog prijevoza 16. studenoga 2023. godine, TIM-ovi 2 u Đurđevcu i Križevcima obuhvaćeni su istom, te će se tijekom 2024. godine financirati iz sredstava HZZO-a, temeljem ugovora, dok će se pripravnost i edukacija liječnika i nadalje financirati iz planiranih prihoda od strane Osnivača (prihodi od poreza za redovnu djelatnost). S obzirom da je Zavod izradio projekt izgradnje parkirališta za potrebe vozila hitne medicine i sanitetskog prijevoza, Osnivač će osigurati dio sredstava za izgradnju istog u 2024. godini u iznosu od 20.000,00 eura.
Decentralizirana sredstva za 2024. godinu planirana su u iznosu od 265.953,00 € čime se planira obnoviti vozni park Zavoda kupnjom 2 sanitetska vozila. Ostatak prihoda planira se utrošiti na izgradnju parkirališta u središnjici Zavoda u Koprivnici, za potrebe vozila hitne medicine i sanitetskog prijevoza. 
					 		
Vlastiti prihodi za 2024. godinu planirani su u iznosu od 29.400,00 eura, te su planirani u većem iznosu nego u prijašnjim pandemijskim godinama, s obzirom na tendenciju povećanja broja medicinskih osiguranja, medicinskih usluga fizičkim osobama i edukacija. 

U prihodima je sadržan i iznos od 353.675,00 € koji se odnosi na izvor 5.8. – Sredstva EU, a namijenjen je za rashodne potrebe za provedbu već postojećeg projekta specijalizacije medicinskih sestara i tehničara (7 djelatnika) te novih 5 specijalizanata koji bi trebali pristupiti u projekt tijekom 2024 godine, te specijalizacija liječnika iz hitne medicine.
6.	EDUKACIJE DJELATNIKA HITNE MEDICINSKE SLUŽBE I SANITETSKOG PRIJEVOZA TE EDUKACIJA STANOVNIŠTVA
Povodom Nacionalnog dana hitne medicinske službe 2024. godine organizirati će se vježba masovne nesreće u cilju provjere spremnosti hitne medicinske službe i ostalih žurnih službi ukoliko bi došlo do slične situacije.
Cilj vježbe je provjeriti dostupne resurse i mogućnost reagiranja i korištenja istih u slučaju masovne nesreće, uvježbavanje rada po protokolu Cro-MRMI (Medicinski odgovor na velike nesreće i katastrofe) kao i procjena kvalitete izvedenih medicinskih postupaka na terenu u sklopu primarne i sekundarne trijaže i za vrijeme transporta u bolnicu, odgovor MPDJ na izazov masovne nesreće i uvježbavanje komunikacijskih kanala prema nadležnih službama kao i same komunikacije između timova HMS na terenu i MPDJ.
Vježbe masovne nesreće provoditi će se svake godine kao priprema za potencijalne nesreće velikih razmjera, spremnost TIM-ova na odgovor kod intervencija gdje se zahtijeva dobra organiziranost i uloga pojedinih članova TIM-a, dok je od posebne važnosti koordinacija prijavno-dojavne jedinice kao središnje točke u rukovođenju sa TIM-ovima i vozilima hitne medicinske službe.
U planu je obilježavanje Svjetskog dana srca koji se s obilježava 29. rujna u suradnji sa Zavodom za javno zdravstvo Koprivničko-križevačke županije, Općom bolnicom “Dr. Tomislav Bardek” Koprivnica, Udrugom srčanih bolesnika “Srce”, Udrugom volontera, Udrugom umirovljenika Koprivnica, Crvenim križem Koprivnica i Srednjom školom Koprivnica, a aktivnosti koje se provode jesu mjerenje tlaka, šećera u krvi, tjelesne težine i opsega struka te vježbanje i hodanje u cilju promocije tjelesne aktivnosti, zdrave prehrane, nepušenja i umjerene konzumacije alkohola.
Prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije, od bolesti srca i krvnih žila u svijetu godišnje umire oko 17,9 milijuna ljudi, a procjenjuje se da će do 2030. godine biti uzrokom 23 milijuna smrti, dok u Hrvatskoj od istih umrlo 23.048 osoba, što čini 43,7% od ukupnog broja umrlih.
Tako su godišnje kardiovaskularne bolesti odnijele 49% života žena (13093) te 38,3% muškaraca (9955).
Najčešća kardiovaskularna bolest je koronarna bolest srca, odnosno suženje ili začepljenje arterija koje opskrbljuju srčani mišić koje se javlja kao posljedica ateroskleroze, a najteža komplikacija koronarne bolesti srca je srčani udar (infarkt miokarda).
Povišeni krvni tlak (arterijska hipertenzija) bolest je kardiovaskularnog sustava, ali i čimbenik rizika koji, između ostalog, dovodi do razvoja koronarne bolesti srca te srčanog i moždanog udara.
U listopadu je predviđeno obilježavanje Svjetskog dana oživljavanja gdje će se održati podučavanje iz osnovnog održavanja života, ne bi li građani shvatili kako je lako naučiti oživljavanje i biti prva karika u lancu spašavanja dok ne stigne hitna medicinska služba te tako povećati šansu preživljavanja za tri do četiri puta. Danas od deset žrtava srčanog zastoja preživi samo jedna. Građani su kod 60 do 80 posto slučajeva svjedoci srčanoga zastoja i ako odmah započnu s oživljavanjem, mogućnost za preživljavanje žrtve povećava se za dva do četiri puta.
Osnovni ciljevi ove akcije su promicanje važnosti ranog oživljavanja, edukacija što većeg broja građana za provođenje postupka oživljavanja s i bez AVD uređaja te povećanje dostupnosti automatskih vanjskih defibrilatora. 
Europski dan oživljavanja utemeljen je uz potporu Europskog parlamenta i održava se 16. listopada svake godine, 2018. godine postaje Svjetski dan oživljavanja te se 16. listopada obilježava globalnom akcijom "Svjetski dan oživljavanja" na inicijativu Europskog vijeća za reanimatologiju, kao i srodnih stručnih društava iz cijelog svijeta.
Kako svakodnevno hitna medicinska služba sudjeluje u zbrinjavanju unesrećenih sa drugim žurnim službama, kao što su policija i vatrogasci provesti će se edukacija istih u dijelu imobilizacije pacijenata, upotreba imobilizacijskih sredstava, zbrinjavanja trauma ozlijeđenih pacijenata te BLS. 
Zavod će u 2024. godini kao i ranijih godina sudjelovati u pokaznim vježbama, vježbama evakuacije, vatrogasnim vježbama te pridonositi svim akcijama od strane drugih javnih službi.
Nastaviti će se sa provođenjem internih edukacija kao i edukacija propisanih zakonom za osnovnog treninga za radnike izvanbolničke hitne medicinske službe.

Očekuje se  intenzivan  rad stručnih tijela, koji će se poticati od ravnatelja, te redovite rasprave po stručnoj problematici kao i prijedloge rješavanja problema iz domena struke kao i prijedloge o poboljšanju stručnoga rada kroz sljedeće aktivnosti i mjere:

•	Aktivnosti radi jačanja odgovornosti za uspješno ostvarenje zadaća pri pružanju zdravstvene zaštite,
•	Aktivnosti radi osiguranja pružanja zdravstvene usluge na etičan, zakonit, učinkovit i djelotvoran način,
•	Organizacija rada koja će omogućiti poboljšanje i razvoj zdravstvene djelatnosti na svim razinama,
•	Primjena svih propisa, politika, planova i postupaka radi otklanjanja manjkavosti u radu pri pružanju zdravstvene usluge,
•	Stručno usavršavanje svih zdravstvenih radnika kroz tečajeve kontinuirane edukacije, seminare, kongrese i konferencije,
•	Aktivno sudjelovanje u projektima Ministarstva zdravstva, Projektima EU fondova, Fondova za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost radi poboljšanja uvjeta rada u timu, opremanju timova medicinskom opremom i sl.,
•	Unutarnji nadzor nad radom svih timova u okviru djelatnosti ustanove,
•	Provoditi upute i smjernice putem nadležnih tijela radi otklanjanja manjkavosti utvrđenih u Izvješću o provedenom unutarnjem nadzoru,
•	Aktivno primjenjivati upute i donijete smjernice nadležnih tijela radi otklanjanja manjkavosti utvrđenih u postupcima unutarnjeg nadzora,
•	Aktivno voditi brigu o racionalnom propisivanju lijekova i drugih sredstava korisnicima zdravstvene usluge,
•	Zakonito, pravilno i racionalno priznavati prava korisnicima zdravstvene usluge i propisivati iste prema posebnim propisima,
•	Racionalno koristiti sve resurse ustanove pri pružanju zdravstvenih usluga radi sprečavanja gubitaka uzrokovanih lošim upravljanjem i procjenom timova,
•	Osiguravati kontinuitet u pružanju hitne medicinske službe i sanitetskog prijevoza,
•	Osiguravati dostupnost zdravstvene zaštite,
•	Osiguravati sveobuhvatnost i cjelovitost te jednakomjernu dostupnost hitne medicinske službe i sanitetskog prijevoza svim korisnicima,
•	Kontinuirano voditi brigu o podizanju kvalitete medicinskog rada,
•	Jačati sustav kvalitete zdravstvene zaštite prema posebnim propisima,
•	Promicati i jačati integritet, odgovornost i transparentnost u radu svih timova,
•	Utvrditi glavne rizike kojima je tim izložen pri pružanju zdravstvene usluge,
•	Procijeniti vjerojatnost ostvarenja potencijalnih rizika i način upravljanja utvrđenim rizicima,
•	Stvaranje preduvjeta za sprječavanje korupcije na svim razinama,
•	Primijeniti pristup „nulte tolerancije“ na korupciju podizanjem etičke svijesti zaposlenika timova kao i svijesti o kažnjivosti koruptivnog ponašanja svakog zaposlenika,
•	Provoditi dodatnu specijaliziranu edukaciju zdravstvenih radnika iz područja etike, prava na pristup informacijama, unutarnjem nadzoru i kontrolama u javnom sektoru, javnoj nabavi i sl.

Kao tijela koja razmatraju stručni rad su Stručno vijeće, Povjerenstvo za kvalitetu, Povjerenstvo za lijekove, Stručni kolegij, Povjerenstvo za unutarnji nadzor i Etičko povjerenstvo koji će svaki u djelokrugu svog rada kontinuirano pratiti sva zbivanja u okviru obavljanja djelatnosti Zavoda za hitnu medicinu Koprivničko-križevačke županije te po osobnom viđenju i nahođenju ili temeljem prijedloga osiguranika, radnika ili ostalih relevantnih sudionika, poduzimati zakonom određene mjere. Očekuje se održavanje niza stručnih aktivnosti iz područja hitne medicine i sanitetskog prijevoza.

Uspješna i učinkovita organizacija rada ustanove je ključan čimbenik za kontinuirani rad i razvoj sustava hitne medicine na području Koprivničko-križevačke županije.

Ravnateljica:
	
Zlatica Kučko Gudelj, dipl. iur.